(untitled) (Psychology Travelogs, 2025)
У статті розглядається роль педагогічного коучингу у формуванні безпечного освітнього середовища та запобіганні булінгу серед учнів. Метою дослідження є аналіз впливу педагогічного коучингу на розвиток емоційної компетентності, зниження конфліктності та створення позитивної взаємодії в учнівських колективах. Визначено, що педагогічний коучинг є ефективним інструментом підтримки учнів у процесі розвитку навичок саморегуляції, емпатії та комунікації, які є надзвичайно важливими у профілактиці булінгу. Практична частина дослідження проводилася серед 60 учнів Ліцею №2 Хмельницької міської ради середнього шкільного віку. 30 респондентів експериментальної групи брали участь у коучинговій програмі, спрямованій на підвищення емоційної компетентності. Програма включала серію тренінгових занять, індивідуальних консультацій та групових коучингових сесій. Основна увага приділялася розвитку навичок ідентифікації та управління власними емоціями, покращенню здатності учнів до конструктивного розв’язання конфліктів і створенню атмосфери взаємоповаги в колективах. Також проводилися практичні вправи, спрямовані на зменшення проявів агресивної поведінки, розвиток толерантності та соціальної згуртованості. Результати дослідження показали позитивні зміни серед учасників програми: значно знизився рівень агресивності, збільшилася кількість ситуацій конструктивного вирішення конфліктів, учні демонстрували вищий рівень емпатії та готовності до взаємодії, також відзначали зменшення проявів булінгу, підвищення взаємодовіри та покращення емоційного клімату в класах. Водночас, зміни, які зафіксовані у контрольній групі, не є статистично значущими та не демонструють суттєвого покращення показників емоційної компетентності чи зниження рівня конфліктності. На основі отриманих результатів зроблено висновок про високу ефективність педагогічного коучингу як інструменту профілактики булінгу серед учнів. Використання коучингового підходу сприяє не лише підвищенню емоційної компетентності, але й створенню умов для формування безпечного освітнього середовища, що є важливим аспектом сучасної педагогічної практики. Отримані результати можуть бути використані для розробки програм профілактики булінгу в закладах освіти.